Rozprávka ako netradičný
prostriedok výučby fyziky môže sprístupniť moderné poznatky fyziky žiakom
pomocou textov, ktoré sú blízke ich prirodzenému jazyku, avšak so zachovaným
sémantickým obsahom. Rozprávku možno považovaťza významnú kvalitatívnu
úlohu na hodinách fyziky. Bolo realizované experimentálne overenie vplyvu
fragmentov z rozprávok na prežívanie a vedomosti žiakov na hodinách
fyziky (SABOLOVÁ, I. (2002): Rozprávka
vo vyučovaní fyziky. Rigorózna práca. FHPV PU, Prešov, 155 s.).
Výskum zistil, že vplyvom modifikovanej hodiny (tj. vyučovacia hodina, na
ktorej boli použité fragmenty z rozprávok) je trend zvýšenia pozitívnych
emócii a znížia sa štatisticky významne negatívne emócie u žiakov.
Vplyvom nemodifikovanej hodiny (vyučovacia hodina, kde nebol použitý fragment
z rozprávky a hodina prebiehala bežným spôsobom) je zachovaný
trend zníženia pozitívnych emócii a štatisticky významne sa zvýšia negatívne
emócie u žiakov. Rozdiel medzi vedomosťami u žiakov vyučovaných
modifikovanou hodinou hneď po ich osvojení a vedomosťami po uplynutí určitého
času t od ich osvojenia bude nižší ako u žiakov vyučovaných tradične.
Teda trvalosť vedomostí u žiakov vyučovaných s využitím fragmentov z
rozprávok je vyššia ako u žiakov vyučovaných tradične (SABOLOVÁ,
I., BIRČÁK, J. (2001): Výučba rozprávkou
a subjektívna pohoda žiakov. In: Zborník z Medzinárodnej
vedeckej konferencie: Fyzika v kontexte kultúry. FHPV PU, Prešov, s. 163
–167; SABOLOVÁ, I., BIRČÁK, J. (2003): Vplyv rozprávok na
subjektívnu pohodu žiakov a ich vedomosti z fyziky. In: Zborník
Prírodné vedy, matematika – fyzika – technická výchova, FHPV PU, Prešov,
XXXVII, 255 s.).
Rozprávkové
fragmenty s fyzikálnym obsahom možno s úspechom využiť v rôznych
fázach vyučovacej hodiny na splnenie rôznych didaktických cieľov, ako napríklad:
·
fragment
je zdroj nových poznatkov,
·
fragment
ako prostriedok motivácie, nastolenia fyzikálneho problému a vytvorenia problémovej
situácie,
·
rozprávkový
fragment ako kvalitatívna úloha a jej využitie v
a}
zovšeobecňovaní poznatkov, ich
systematizácii, vrátane matematického vyjadrenia fyzikálnych zákonitostí,
b}
riešení kvantitatívnych fyzikálnych úloh,
·
kontrola vedomostí žiakov,
·
opakovanie učiva.
IKT
sa podieľajú svojou názornosťou, príťažlivým prostredím, rešpektovaním
individuálnych požiadaviek žiaka a schopnosťou stimulovať ich a motivovať
na zatraktívňovaní, zefektívňovaní i humanizácii výučby.
Príbehy
s fyzikálnym obsahom ako progresívne didaktické prostriedky prekračujú
hranicu medzi vzdelávaním a zábavou, zvyšujú učiteľovu profesionalizáciu
i popularitu u žiakov.
Výučba
fyziky rozprávkou s podporou IKT nie je samoúčelná, ale znamená prínos
pre pedagogickú prax tým, že umožňuje žiakom atraktívnejšie sprístupniť
preberanú látku, a tak dosahovať lepšie výsledky.